L'Institut incorpora
cinc membres numeraris i quatre de corresponents
Prop
d'un miler d'alumnes de trenta centres de secundària
experimenten amb els fenòmens físics a la seu de l'IEC
La
Secció de
Ciències Biològiques analitza els diversos
tipus d'exili dels científics
catalans
La
Secció de Ciències i Tecnologia examina
el paper i la projecció en el futur de les tecnologies
de la informació
Eusebi
Ayensa recull en el primer volum de
l'Epistolari grec la correspondència d'Antoni
Rubió i Lluch des del 1880 fins al 1888
L'IEC
presenta una obra sobre «les
altres geografies» del
segle xxi ,
des de la perspectiva de les ciències socials
Anna
Valls inicia una nova etapa professional
![](http://www.iec.cat/butlleti/104/bannerTorrents.png)
L'Institut
incorpora cinc membres numeraris i quatre de corresponents
Quatre ingressen a la Secció Històrico-Arqueològica,
quatre a la de Ciències Biològiques i un a la de
Ciències i Tecnologia
El Ple de l'Institut d'Estudis Catalans (IEC)
va aprovar el passat 26 de febrer l'ingrés de nou membres
a la corporació,
quatre dels quals s'incorporen a la Secció Històrico-Arqueològica
(SHA), altres quatre a la de Ciències
Biològiques (SECCB) i un a la de Ciències
i Tecnologia (SECCT). Dels nou membres, cinc són numeraris, és
a dir, amb tots els drets i deures que estableixen els Estatuts
de l'IEC, i els altres quatre són corresponents, que
col·laboren en les tasques científiques de l'IEC
si bé no participen en les de govern.
|
|
Joan Martí i Castell i Salvador Giner, durant la celebració del Ple
|
Foto:J.Pareto |
Dels nous integrants de l'IEC, sis són de Catalunya –un
dels quals, Francesc Xavier Pi-Sunyer, nascut a Barcelona però amb
nacionalitat nord-americana i resident a Nova York–, dos
de França –Michel Delseny, de París, amb família
procedent de la Cerdanya, i Claude Roux, d'Aurenja, Provença–,
i un de l'Alguer, Antoni Torre.
El ple es va obrir amb una nota necrològica a càrrec
de Borís
Pàvlovitx Sobolev –llegida pel president de la
SECCT, David Serrat–, en memòria de Iuri
Nicolàievitx Verxinin, membre corresponent de l'IEC
mort el 26 de juliol de 2006. D'altra banda, David
Serrat va donar compte de l'informe d'activitats de la Secció que
presideix, i el biòleg i historiador de la ciència
Josep Maria Camarasa, de la Secretaria Científica de l'IEC,
va presentar la semblança del metge i entomòleg Josep
M. Bofill i Pichot (Barcelona, 1860 - Sant Julià de
Vilatorta, Osona, 1938), que ingressà a l'IEC el 1911.
En la mateixa sessió, el president de la Secció Filològica de
l'IEC, Joan Martí i Castell, va informar sobre el procés
d'elaboració de la segona edició del Diccionari
de la llengua catalana –el Diccionari de l'IEC (DIEC)–,
i de la seva pròxima publicació, d'acord amb els
compromisos adquirits l'estiu passat amb el grup format per Enciclopèdia
Catalana i Edicions 62, al qual fou adjudicada l'edició.
|
|
|
|
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/104_butlleti_feliu.gif) |
|
Nom: Gaspar
Feliu
Categoria: membre numerari
Secció: Històrico-Arqueològica
Especialitat: història econòmica
|
|
|
|
|
|
|
|
|
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/104_butlleti_salrach.gif) |
|
Nom: Josep
M. Salrach
Categoria: membre numerari
Secció: Històrico-Arqueològica
Especialitat: història medieval
|
|
|
|
|
|
|
|
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/104_butlleti_sanmarti.gif) |
|
Nom: Joan
Sanmartí
Categoria: membre numerari
Secció: Històrico-Arqueològica
Especialitat: prehistòria i
història antiga
|
|
|
|
|
|
|
|
|
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/104_butlleti_simon.gif) |
|
Nom: Antoni
Simon
Categoria: membre numerari
Secció: històrico-Arqueològica
Especialitat: història moderna
|
|
|
|
|
|
|
|
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/104_butlleti_gelpi.gif) |
|
Nom: Alícia
Casals
Categoria: membre numerari
Secció: Ciències i Tecnologia
Especialitat: arquitectura i
tecnologia de computadors
|
|
|
|
|
|
|
|
|
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/104_butlleti_delseny.gif) |
|
Nom: Michel
Delseny
Categoria: membre corresponent
Secció: Ciències Biològiques
Especialitat: biologia i
fisiologia vegetal
|
|
|
|
|
|
|
|
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/104_butlleti_sunyer.gif) |
|
Nom: Francesc
X. Pi-Sunyer
Categoria: membre corresponent
Secció: Ciències Biològiques
Especialitat: endocrinologia
|
|
|
|
|
|
|
|
|
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/104_butlleti_roux.gif) |
|
Nom: Claude
Roux
Categoria: membre corresponent
Secció: Ciències Biològiques
Especialitat: ecologia
|
|
|
|
|
|
|
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/104_butlleti_torre.gif) |
|
Nom: Antoni
Torre
Categoria: membre corresponent
Secció: Ciències Biològiques
Especialitat: biologia i ecologia
|
|
|
|
Informe de les activitats de la Secció de Ciències
i Tecnologia: ![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/icona_PDF.jpg)
Reportatge fotogràfic: ![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/icona_imatges.jpg) ![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/btn_amunt.png)
Prop
d'un miler d'alumnes de trenta centres de secundària
experimenten amb els fenòmens físics a la seu de l'IEC
En l'exposició «La
física és a la base de tot», organitzada en
el marc del Centenari de l'Institut d'Estudis Catalans
|
|
Els experiments desperten l'interès
dels estudiants de Secundària al Pati de l'IEC |
Foto:J.Pareto |
Com es pot
detectar un terratrèmol? Es
poden fer medicaments que arribin al lloc precís on s'ha
d'alliberar el fàrmac? Es pot fabricar roba que no s'embruti?
I vidres autorentables? L'exposició «La
física és a la base de tot», que es pot
visitar al claustre de l'Institut d'Estudis Catalans (IEC) fins
demà, 10
de març, dóna respostes a preguntes com aquestes
d'una manera pràctica i didàctica i facilita una
visita guiada pels diferents fenòmens físics, molts
dels quals són presents en la vida quotidiana.
L'index d'ocupació
de la mostra ha superat el 90 %, amb 800 alumnes inscrits
procedents d'una trentena de centres de secundària. Segons
Santiago Vallmitjana, catedràtic del Departament de Físicia
Aplicada i Òptica de la Facultat de Física de la
UB i coordinador de l'exposició, els nois mostren molt
interès
pels experiments, especialment pel de superconducció,
on poden veure una maqueta d'un tren que levita. L'exposició
s'ha organitzat amb una clara intenció: despertar l'interès
dels alumnes cap a una disciplina com la física, que a
molts els "fa
por". "És una mostra molt vistosa", afegeix
Vallmitjana, "i les
explicacions les realitzen professors joves, més propers
als nois".
|
|
L'experiment amb superconductors ha estat
un dels més sol·licitats
|
La mostra es divideix en tres àmbits: 1)
Demostracions de la física experimental clàssica,
en el qual s'exposen maquetes dels invents que han canviat la
història de la física, amb explicacions intuïtives
i simples. 2) Ciència i tecnologia actuals,
en el qual es mostren una sèrie d'experiments innovadors
i suggestius relacionats amb les noves tecnologies i materials
que són difícilment accessibles per als centres d'ensenyament.
Els visitants poden experimentar amb materials amb memòria
de forma, ferrofluids, superconductors, làsers, telescopis
i sismògrafs i podran visualitzar el fenomen de la levitació.
3) El de la nanotecnologia, una nova tecnologia emergent amb un
gran potencial de futur.
Els visitants poden comprovar també com funciona la xarxa de control sísmic que gestiona el Laboratori d'Estudis Geofísics Eduard Fontserè (LEGEF), de l'IEC, que disposa d'un espai amb un sensor sísmic connectat amb els corresponents equips lectors.
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/Activitat_100.png)
La
Secció de Ciències Biològiques analitza els diversos
tipus d'exili dels científics catalans
En les dues darreres sessions
del Segon Cicle de Conferències sobre les Ciències
Experimentals i la Tecnologia a les Terres de Parla Catalana
al Segle XX
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/104_butlleti_casassas.JPG) |
|
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/104_butlleti_santacana.JPG) |
A l'esquerra, Oriol Casassas,
en un moment de la seva intervenció; a la dreta, Carles Santacana |
La Secció de
Ciències Biològiques (SECCB) de l'Institut
d'Estudis Catalans va cloure, l'1 de març passat, el Segon
Cicle de Conferències sobre les Ciències Experimentals
i la Tecnologia a les Terres de Parla Catalana al Segle XX,
amb una conferència que va versar sobre l'exili interior
al qual es van veure obligats molts intel·lectuals catalans
després de la Guerra Civil espanyola i dels anys del franquisme,
així com sobre la tasca feta per l'acadèmia nacional
per a mantenir la recerca científica, la llengua i la
cultura catalanes.
La jornada, titulada «De Leandre
Cervera a Josep Alsina i Bofill, l'exili interior», va ser
coordinada pel metge i membre de l'IEC Oriol
Casassas, que va obrir l'acte amb la ponència «El
truncament i els camins truncats». Carles Santacana, doctor
en història contemporània per la Universitat de Barcelona,
va parlar d'«Els murs de l'exili interior». El biòleg
i historiador de la ciència Josep Maria Camarasa, de la
Secretaria Científica de l'IEC, va analitzar «Les
institucions: el retrobament», i la biòloga Mercè Piqueras,
presidenta de l'Associació Catalana de Comunicació Científica,
va versar sobre «El català –abans i ara–, llengua
d'expressió científica».
La ponència sobre «La indispensable perseverança» va
ser a càrrec del doctor en medicina i cirurgia Francesc
Asensi, membre de la Societat Valenciana de Pediatria. Va cloure
la sessió Oriol Casassas, amb el parlament «A tall
d'epíleg».
Prèviament a la celebració d'aquesta sessió,
va tenir lloc una altra conferència del cicle que també va
tractar el tema de l'exili dels científics catalans. Sota
el títol «Exili i emigració científica:
de Francesc Duran Reynals a Joan Oró», la SECCB
va analitzar l'exili forçat de molts intel·lectuals
catalans durant la Guerra Civil espanyola i la postguerra i les
relacions d'intercanvi que van establir posteriorment amb la
terra d'origen. El coordinador de la jornada va ser Antoni Roca
i Rosell, president de la Societat
Catalana d'Història de la Ciència i de la Tècnica,
filial de l'IEC.
L'objectiu del cicle va ser reflexionar sobre el fet que, a
causa de la Guerra Civil i la postguerra, molts intel·lectuals
que buscaven millors condicions de recerca es van haver d'exiliar.
A diversos llocs del món, especialment als Estats Units,
la generació d'exiliats dels anys cinquanta van tenir
l'oportunitat d'establir una continuïtat, tot i l'allunyament
de la terra d'origen. En molts casos, els lligams amb els Països
Catalans seguiren vius i es creà una situació d'intercanvi.
La recerca i la pràctica científica i tècnica
als Països Catalans van tenir accés a l'avantguarda
científica mundial mitjançant uns aliats excepcionals,
ja que els científics catalans exiliats i emigrats en
van formar part ben aviat.
La primera ponència, «Francesc Duran Reynals i
els seus col·laboradors als Estats Units», va ser
a càrrec del coordinador de la sessió, Antoni Roca
i Rosell. Alfons Zarzoso, del Museu
d'Història de la Medicina de Catalunya, va pronunciar
la conferència «Tot refent la professió:
l'exili mèdic català». Josep M. Montserrat,
de l'Institut
Botànic de Barcelona, va parlar sobre «Josep
Cuatrecasas: la botànica tropical». L'última
intervenció, «Joan
Oró, un precursor de l'astrobiologia», va ser a
càrrec de Jordi Isern, de l'Institut
de Ciències de l'Espai.
Reportatge fotogràfic:
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/filet.png)
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/Activitat_100.png)
La
Secció de Ciències i Tecnologia examina el paper i la projecció en
el futur de les tecnologies de la informació
En la cloenda del Primer
Cicle de Conferències sobre les Ciències
Experimentals i la Tecnologia a les Terres de Parla Catalana al Segle XX
La Secció de
Ciències i Tecnologia (SECCT) de l'Institut d'Estudis
Catalans (IEC) va cloure, el 27 de febrer passat, el Primer
Cicle de Conferències sobre les Ciènces Experimentals
i la Tecnologia a les Terres de Parla Catalana al Segle XX,
un dels actes centrals que la SECCT ha organitzat en el marc
del Centenari de l'acadèmia catalana.
En la quarta i última sessió del
cicle, coordinada pels membres de l'IEC Lluís
Jofre i Francesc
Serra, experts destacats en l'àmbit nacional i internacional
van analitzar el paper de les tecnologies de la informació i
la comunicació (TIC) a Catalunya i en van plantejar la projecció en
el futur.
|
|
D'esquerra a dreta, Mateo Valero, Lluís
Jofre, Llorenç Valverde i Antoni Elías
|
Antoni Elías, conseller de la Comissió del
Mercat de les Telecomunicacions, va parlar sobre «Les telecomunicacions
en permanent evolució», i va exposar l'evolució del
sector al llarg del segle XX i els diferents estadis de la relació entre
Catalunya i Espanya, i més recentment, Europa.
Llorenç Valverde, exdirector de l'Observatori
Permanent de la Societat de la Informació a Catalunya,
va analitzar els canvis tecnològics recents i la realitat
social i econòmica del sector, amb la conferència «Internet
i societat: una visió crítica del present».
Mateo Valero, director del Barcelona
Supercomputing Center, va presentar les oportunitats científiques
que han sorgit gràcies a la supercomputació per
a les properes dècades, amb la ponència «Recerca
i supercomputació al segle XXI».
El president d'Innova
31, Ferran Laguarta, va tancar el cicle amb la conferència «Les
tendències i oportunitats en innovació tecnològica».
Laguarta va parlar sobre les tendències en innovació derivades
de les noves oportunitats científiques i tecnològiques.
L'objectiu de les jornades, coordinades pels membres
de l'IEC Jaume
Porta i Ricard
Guerrero, ha estat reflexionar sobre el procés de modernització de
les ciències experimentals als Països Catalans i sobre
els reptes tecnològics de la societat per a assolir un desenvolupament
sostenible. El cicle ha estat coordinat per l'Obra
Social Caixa Sabadell i coproduït per la Sociedad
Estatal de Conmemoraciones Culturales
(SECC), del Ministeri de Cultura.
Reportatge fotogràfic: ![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/btn_amunt.png)
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/Activitat_100.png)
Eusebi
Ayensa recull en el primer volum de l'Epistolari
grec la correspondència d'Antoni
Rubió i Lluch des de 1880 fins al 1888
L'edició dóna a
conèixer diverses facetes de la tasca del que fou primer president de l'IEC
L'Institut d'Estudis Catalans (IEC) va presentar
el primer dels tres volums de l'Epistolari grec, d'Antoni
Rubió i Lluch. El filòleg Eusebi Ayensa ha recollit
i anotat, en aquesta edició, la correspondència,
des del 1880 fins al 1888, del que fou primer president de l'IEC.
L'acte va tenir lloc a la seu de Barcelona de l'IEC el 28 de febrer
passat.
|
|
Eusebi Ayensa en el transcurs de la
roda de premsa de presentació de l'obra
|
Aquesta edició dóna a
conèixer diverses facetes de la tasca de l'historiador,
filòleg i diplomàtic, en una època en la qual la
correspondència era gairebé l'única manera
d'entrar en contacte amb els intel·lectuals grecs més
prestigiosos del moment, com Dimítrios Vikelas, Spirídon
Lambros, Dimítrios Kambúroglus, Epaminondas Stamatiadis o
Nikólaos Politis.
L'epistolari fa menció a molts esdeveniments
importants de la història grega i catalana de final del
segle XIX i principi del XX: l'Exposició Universal de Barcelona
del 1888; el terrible terratrèmol que sacsejà Grècia
a principi del 1894; la llarga lluita del poble cretenc per la
independència; els primers Jocs Olímpics de l'era
moderna celebrats a Atenes l'any 1896; la pèrdua de les
colònies espanyoles d'ultramar dos anys més tard,
o el Primer Congrés Internacional de la Llengua Catalana
de l'any 1906, entre d'altres.
En els propers anys, és previst d'editar
la resta de volums, que aplegaran la correspondència des
del 1889 fins al 1900 (volum II) i des del 1901 fins al 1935 (volum
III).
Apunt sobre l'Epistolari
grec, per Eusebi Ayensa: ![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/icona_PDF.jpg)
Homenatge
a Antoni Rubió i Lluch a Grècia (10 de novembre de 2006)
Reportatge fotogràfic: ![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/icona_imatges.jpg)
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/btn_amunt.png)
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/filet.png)
L'IEC
presenta una obra sobre «les altres geografies» del
segle xxi,
des de la perspectiva de les ciències
socials
En l'acte, presidit per la consellera
Tura, hi van intervenir els autors, Joan Nogué i Joan
Romero
Joan
Nogué, catedràtic de Geografia Humana de la
Universitat de Girona i soci de la Societat
Catalana de Geografia (SCG), filial de l'IEC, i Joan Romero,
catedràtic de Geografia Humana de la Universitat de València
van presentar, el passat 21 de febrer, l'obra Las otras geografías.
Nogué i Romero han coordinat una vintena
d'especialistes europeus i americans, representants no únicament
de les diferents orientacions de la geografia contemporània,
sinó d'altres àmbits de les ciències socials.
L'objectiu de l'obra és «oferir una visió complementària,
global i integral que permeti conèixer i reconèixer
aquestes altres geografies, unes altres expressions geogràfiques
de la contemporaneïtat».
L'obra ofereix una visió àmplia de temes rellevants
com la globalització; la formació d'identitats
col·lectives; la geografia de les religions, de la pobresa,
de l'exclusió o del terrorisme; la nova geografia dels
conflictes oblidats, del comerç o dels desplaçats.
A la vegada, inclou també una aproximació al sorgiment
i a la fragmentació dels nous territoris, a la gestió dels
recursos naturals, als riscos ambientals i a les vulnerabilitats
urbanes, entre altres temes d'interès.
En l'acte, que va ser presidit per la consellera de Justícia
de la Generalitat de Catalunya, Montserrat Tura, també hi
van participar Maria
Dolors Garcia Ramon, membre de l'IEC i catedràtica
d'Anàlisi Geogràfica Regional de la Universitat
Autònoma de Barcelona (UAB); Salvador Vives, director
de l'Editorial
Tirant lo Blanch, i els mateixos autors.
Reportatge fotogràfic: ![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/icona_imatges.jpg) ![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/btn_amunt.png)
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/btn_amunt.png)
En breu |
Anna Valls inicia una nova etapa
professional
Anna Valls, membre del Gabinet de la
Presidència de l'IEC des del 5 de setembre del 2005,
inicia una nova etapa professional en el camp de l'ensenyament
secundari, on a partir d'ara impartirà classes d’anglès.
Nascuda a Pobla de Segur el 1976, té la
llicenciatura en Filologia Anglesa amb Menció Alemanya
per la Universitat Pompeu Fabra (1998-1999), la llicenciatura
en Traducció i
Interperetació (Anglès-Català) per la
Universitat Pompeu Fabra (2000-2001) i el Màster de
traducció científicotècnica IDEC-UPF
(2003-2004). A més, ha fet estades d'estudi a la Cambridge
University i a la University of St. Andrews (Escòcia).
![](http://www.iec.cat/butlleti/imatges/104_butlleti_valls.jpg)
Rosa Franquesa, Salvador Alegret, Anna Valls,
Mercè Company, Cristina Teignier, Anna
Gornés i Maria Julià, brinden pel nou rumb professional de l'Anna
|
|
|
|